Uutiset ja tiedotteet
Suurimmat mökkikunnat ovat myös kalleimmat
Mökkeily on kalleinta Savonlinnassa. Seuraavaksi kalleimpia mökkikuntia ovat Kuopio, Mikkeli, Parainen ja Kangasala. Omakotiliiton selvityksessä otettiin huomioon kunnan vapaa-ajan asunnon kiinteistövero, sähkömaksut ja jätemaksu. Eroa kalleimman Savonlinnan ja huokeimman Oulun välillä on yli 620 euroa vuodessa.
Omakotiliitto selvitytti mökkeilyn kustannuksia 20 mökkivaltaisimmassa
kunnassa. Selvityksen perusteella mökkeily on kalleinta Savonlinnassa ja
huokeinta Oulussa. Kalleimmat mökkeilykunnat Savonlinnan jälkeen ovat
Kuopio, Mikkeli, Parainen ja Kangasala. Oulun lisäksi muita huokeita
mökkeilykuntia ovat Rovaniemi, Pori, Kouvola ja Ylöjärvi. Mökkeily
Savonlinnassa maksaa vuodessa yli 1100 euroa, kun Oulussa kustannus on
noin 480 euroa − eroa on yli 620 euroa. Keskimäärin mökkeily kustantaa
reilut 770 euroa vuodessa vertailussa mukana olleissa kunnissa.
Mökkeilyn kalleimmat kuluerät ovat sähkö ja kiinteistövero. Sähköä mökkeilijät käyttävät keskimäärin 1000 kW vuodessa, ja sähkölaskussa maksetaan sähköenergiasta ja sähkön siirrosta sekä veroja. Kiinteistöveron osalta kunnat voivat päättää vapaa-ajan asunnolle suuremman kiinteistöveroprosentin (vaihteluväli 0,93−2,00 %) kuin vakituiselle asuinrakennukselle, kuten omakotitalolle (vaihteluväli 0,41−1,00 %). Samalla mökin veroprosentin skaala on laajempi. Maapohjan kiinteistöveron vaihteluväli on molemmille sama, 0,93−2,00 %.
Kalleinta sähkö on Savonlinnassa, Mikkelissä ja Mäntyharjulla − yhteensä jopa 600 euroa vuodessa. Tästä jakeluverkon ylläpidon kiinteä perusmaksu on peräti 408 euroa (perusmaksu 34 €/kk). Mökit ovat perinteisesti isommilla tonteilla omakotitaloihin nähden. Selvityksessä tontin koko (4500 m2) on johdettu Maanmittauslaitoksen kauppahintatilastosta. Tontin kiinteistövero on kallein Kangasalla, yli 380 euroa, ja rakennuksen osalta Raaseporissa, yli 210 euroa. Jätekustannuksia mökkiläinen maksaa keskimäärin 34 euroa. Kalleinta maksua peritään Paraisilla, 58 euroa vuodessa.
![Vakiomuotoisen 50 m² mökin kuntakohtaiset maksut 2019 Vakiomuotoisen 50 m² mökin kuntakohtaiset maksut 2019](files/4826/769/Vakiomuotoisen_50_m_mokin_kuntakohtaiset_maksut_2019.jpg)
OMAKOTILIITTO: KUNTIEN KANNATTAA PANOSTAA MÖKKI-IMAGOON
Omakotiliitto haluaa kiinnittää huomion kuntien ja alueellisten yhtiöiden päätöksentekoon ja viestintään. Kiinteistöveroa käytetään helposti kuntatalouden paikkaajana, mutta samalla vahingoitetaan kunnan mökki-imagoa. Erityisesti sähköverkon ylläpito rokottaa mökkeilijöitä suhteellisesti eniten. Sähköverkkoyhtiöt investoivat säävarmaan verkkoon, kun sähkömarkkinalaki edellyttää, etteivät sähköt voi olla katkenneena mökkien osalta 36:ta tuntia pidempään. Omakotiliitto vaatiikin verkkoyhtiöiltä parempaa asiakkaiden huomiointia, onhan jo nyt sähköverkkoinvestoinneista leikattavissa jopa 1 miljardia euroa (www.omakotiliitto.fi/sahkoverkkoinvestoinnit).
Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen korostaa: ”Ei ole kunnille imartelevaa, että suurimmat mökkikunnat Kuopio, Mikkeli, Parainen, Lohja ja Savonlinna ovat myös kaikista kalleimpien mökkikuntien joukossa. Täytyy muistaa, että juuri mökkiläiset ja kausiasukkaat lisäävät elinvoimaa ja tuovat vero- ja ostoeuroja mökkipaikkakunnallensa. Verotuksen ja maksujen kiristäminen mökkiläisiltä ei kannusta uusia kansalaisia rakentamaan tai hankkimaan mökkejä näistä kunnista.”
”Sähkön siirtoyhtiöiden ja päättäjien
tulee tosiasiallisesti kuulla asiakkaita: onko 36 tunnin
maksimikeskeytys mökillä aivan välttämätön, ja kuinka verkkoinvestoinnit
toteutetaan. Siirtomaksuja tulee huojentaa niin mökkiläisten kuin
omakotiasukkaidenkin osalta”, vaatii toiminnanjohtaja Savolainen.
Kunnalliset maksut mökeissä 2019 (pdf) (767.9 KB)