Uutiset ja tiedotteet
Asumismenot 2014 -tutkimus: Asumismenojen osuus käytettävistä tuloista kasvaa
Omakotitalossa asuvalle kotitaloudelle kohdistuvat kiinteistöverot ovat huomattavasti suuremmat kuin kerrostaloasunnossa asuvalle kotitaloudelle. Tyyppiomakotitalon kiinteistöverot nielevät Helsingissä 1160 euroa vuodessa. Koko maan omakotitalojen kiinteistöverojen keskiarvo on noin 480 euroa vuodessa.
Asumismenot nousevat keskimäärin 3,6 prosenttia vuodessa vuoteen 2018 mennessä
Asumismenojen
kasvun ennakoidaan olevan voimakkaampaa kuin käytettävissä olevien tulojen
kehitys vuosina 2014–2018. Näin ollen asumismenojen suhde tuloihin kasvaa 1,9
prosenttiyksikköä tarkasteluperiodin aikana. Vuokrien voimakas nousu viime vuosina
on kasvattanut vuokra-asujien menoja tuntuvasti.
Vuokrien nousun ennakoidaan rauhoittuvan ja korkojen nousevan ennusteperiodin
lopussa 2018, joten tulevaisuudessa vuokra-asujien asumismenot (3,1 %) kasvavat
maltillisemmin kuin omistusasujien (3,8 %). Lapsiperheiden asumismenot kasvavat
3,6 prosenttia vuodessa vuosina 2014–2018. Velattomien eläkeläistalouksien
asumismenot nousevat puolestaan keskimäärin 3,8 prosenttia vuodessa.
Kasvupaineita asumismenoille lisää verotuksen kiristäminen ja energian hinnan
nousu.
Tiedot perustuvat Kiinteistöliiton ja Omakotiliiton Pellervon Taloustutkimuksella teettämään tutkimukseen, joka toteutettiin nyt neljännen kerran.
Lapsiperhe maksaa omasta kerrostaloasunnosta Helsingissä 2 100 euroa kuukaudessa, kun taas Kouvolassa vastaavan huoneiston kustannukset ovat 1 020 euroa
Pääkaupunkiseutu
on selvästi kallein paikka asua. Pääkaupunkiseudun ja muun Suomen välinen ero
kuukausittaisissa asumismenoissa on suuri. Eroa on suurimmillaan jopa yli 1000
euroa kuukaudessa.
Suurimmat eroon vaikuttavat tekijät ovat lainan lyhennys ja korko. Helsingissä
lyhennys ja korko ovat 3,5-kertaiset verrattuna edullisimpaan eli Kouvolaan.
Omistusasujalle edullisimpia asuinkaupunkeja ovat Kouvola ja Rovaniemi.
Vuokralla asuville kotitalouksille puolestaan Kouvola ja Rauma ovat halvimpia
asuinkaupunkeja.
Pääkaupunkiseudulla
sähkölämmitteisessä omakotitalossa asuvan lapsiperheen asumismenot saattavat
olla 1900 euroa kuukaudessa. Kun taas Porissa ja Kouvolassa vastaavan kotitalouden
asumismenot ovat keskimäärin 860 euroa kuukaudessa. Omakotitalon asumismenoissa
ei ole huomioitu ulkoalueiden hoitoa.
Sähkölämmitteisessä omakotitalossa asuvalle velattomalle eläkeläispariskunnalle edullisimmat kaupungit ovat Porvoo ja Oulu (noin 375 euroa/kk) ja pääkaupunkiseutu on kallein (noin 450 euroa/kk).
Maksetuissa kiinteistöveroissa kuntien välillä suuria eroja
Kiinteistöliiton arvion mukaan 60 neliöisessä kerrostaloasunnossa maksetaan kiinteistöveroa selvästi eniten Helsingissä (480 €/v). Seuraavana tulevat Tampere ja Kuopio (noin 380 €/v). Raumalla puolestaan kiinteistöverotus kohtelee vastaavaa asuntoa huomattavasti kevyemmin (130 €/v).
Omakotitalossa asuvalle kotitaloudelle kohdistuvat kiinteistöverot ovat huomattavasti suuremmat kuin kerrostaloasunnossa asuvalle kotitaloudelle. Tyyppiomakotitalon kiinteistöverot nielevät Helsingissä 1160 euroa vuodessa. Koko maan omakotitalojen kiinteistöverojen keskiarvo on noin 480 euroa vuodessa.
Hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet nostavat kotitalouksien energiakustannuksia
Euroopan komission tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä jopa 40 prosenttia, mikä voi kasvattaa kaukolämmön hintaa 70 prosenttia ja sähkön hintaa 30 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Muutoksella on vaikutusta monen kotitalouden asumismenoihin sillä kaukolämmön ja sähkölämmityksen osuus lämmitysmarkkinoista on erittäin merkittävä.
Valtion talouden sopeuttaminen veronkorotuksilla nostaa myös asumisen hintaa
Asumismenoihin liittyy useita eri veroja. Heikon talouskehityksen ja valtion talouden alijäämän takia näihin veroihin kohdistuu nousupaineita. Yksittäisillä veronkorotuksilla ei välttämättä ole huomattavan suurta vaikutusta asumismenoihin, mutta veron korotusten vaikutusten kumuloituessa asumismenojen nousu on jo huomattava.
Asumiseen kohdistuvaa verotusta pitäisikin tarkistella kokonaisuutena. Liian voimakas tulojen ja asumisen verotus rajoittaa kotitalouksien kulutusmahdollisuuksia voimakkaasti.
Asumismenot–tutkimuksen toteutti Kiinteistöliiton ja Omakotiliiton tilauksesta Pellervon taloustutkimus PTT. Tutkimuksessa asumismenoja tarkasteltiin edustavien esimerkkikotitalouksien näkökulmasta 21 suurimmassa kaupungissa sekä vuokra- että omistusasumisen osalta. Kokonaiskustannukset laskettiin huomioimalla sekä pääoma- että hoitokustannusten alaerät. Laskelmat osoittavat konkreettisesti sen, kuinka paljon eri kotitaloustyypeiltä kuluu keskimäärin rahaa asumiseen.
Laskelmien lisäksi tutkimuksessa nostetaan esille ajankohtaisia asioita, jotka vaikuttavat asumiseen keskipitkällä aikavälillä.
Tutkimusaineistosta on tarvittaessa mahdollisuus tuottaa tiedotusvälineiden käyttöön laskelmia asumismenoista huoneistokoon, perhetyypin ja tuloluokan mukaan sekä alueittain.
Lisätietoja:
Pellervon
taloustutkimus PTT:
ekonomisti
Veera Holappa, puh. 040 164 8063, sähköposti: veera.holappa@ptt.fi
tutkimusjohtaja
Markus Lahtinen, puh. 050 4913 842, sähköposti: markus.lahtinen@ptt.fi
Suomen
Kiinteistöliitto:
pääekonomisti
Jukka Kero, puh. 050 548 0231, jukka.kero@kiinteistoliitto.fi
toimitusjohtaja
Harri Hiltunen puh. 050 551 1295, harri.hiltunen@kiinteistoliitto.fi
Suomen Omakotiliitto:
toiminnanjohtaja
Kaija Savolainen, puh. 040 514 8784, kaija.savolainen@omakotiliitto.fi
viestintä- ja
markkinointipäällikkö Olli-Pekka Laine, puh. 041 461 7116, olli-pekka.laine@omakotiliitto.fi
Liitteet:
Asumismenot 2014 -tutkimuksen diaesitys
Omakotiliitton diaesitys
Lue myös: